{"text_format":"1","workbook":"xlsx","n_sheets":14,"sheets":["Formål","DobbeltBokholderi","Regnskap-Balanse","Lager","Lønn","Reskontro","Avskrivninger","Mva","Agio","Periodiseringer","Avstemminger","Føring i økonomisystemer","Flere dimensjoner","Begreper"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":1,"external_links":0,"defined_names":13,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Formål","index":0,"n_rows":18,"n_cols":2,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[null,"Formål"]
[]
[null,"Denne filen er laget for folk som har en viss økonomisk forståelse, men som mangler innsikt i grunnleggende regnskapsføring."]
[null,"Formålet er å vise grunnprinsippene i regnskapsføringen for folk som ofte kommer borti regnskapstall i ulike sammenhenger, "]
[null,"men som ikke direkte jobber med det selv, og dermed ikke er så kjent med bokholderi, debet og kredit."]
[]
[null,"Filen er laget med utgangspunkt i erfaringer gjort i arbeidslivet og på fritiden. Spesielt bygger det på kommunikasjon med ingeniører og ledere"]
[null,"på ulike nivåer. "]
[]
[null,"Det er absolutt en fordel om man kjenner til grunnleggende forhold ved økonomi og at man har sett avsluttede regnskaper og årsrapporter."]
[]
[null,"Start på toppen i hvert ark. Bruk knappen \"neste\" for å gå gjennom føringseksemplene. "]
[]
[]
[null,"Filen er laget av:"]
[null,"Magne Hansen"]
[null,"www.magnehansen.no"]

{"sheet":"DobbeltBokholderi","index":1,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[2,0,2,14],[4,0,4,14],[13,0,13,14],[22,0,22,14],[51,1,56,14],[42,6,42,9],[46,6,46,9],[15,3,15,4],[29,3,29,4],[29,5,29,6],[29,7,29,8],[29,9,29,10],[58,1,63,14],[6,3,6,4],[38,1,38,4],[38,6,38,9],[3,20,8,20],[21,20,26,20],[29,1,29,2],[39,20,44,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[21,21,26,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[39,21,44,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28]]}
["Dobbelt bokholderi",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
["De fleste har hørt begrepet dobbelt bokholderi. Debet og kredit er også kjente ord for de fleste, men ikke så mange vet hva dette betyr og hvordan det brukes i praksis."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"Prinsippet med dobbelt bokholderi skal illustreres med to ulike visninger. Eksempelet er akkurat det samme. Visning nr 1 er nok den som kan være enklest å forstå. Dette er en form for oppstilling man blant annet bygde på tidligere når regnskap ble ført manuelt i bøker. Visning 2 er en mer teoretisk oppstilling, men den egner seg bedre for forståelse av spesielle problemer som vi skal se senere. Du bør derfor venne deg til denne måten å lese t-konti på. I visning 1 er det skrevet inn Debet og Kredit for hver side av kontoen. Dette er ikke gjort på visning 2, men det gjelder det samme der."]
["De fleste har et forhold til en bankkonto, og er kjent med at det der går noen beløp ut og noen inn. La oss tenke oss følgende føringer på utskriften fra banken:"]
[]
[null,null,null,"Konto for XX"]
[null,null,null,"Ut","Inn"]
[null,"Salg",null,null,30000]
[null,"Drivstoff",null,1200,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Den første hendelsen, eller økonomiske transaksjonen, vi skal vise føringen for er en inntekt som vi har fått. Inntekten har gått inn på vår bankkonto. Denne føres Debet Bank og Kredit Inntekt. Det kan i seg selv være vanskelig å forstå hvorfor det blir ført slik, men det blir lettere å forstå etterhvert. Poenget i denne omgang er å merke seg at summen av alle debetføringer og alle kreditføringer er like store."]
[null,"Papir",null,500]
[null,"Møbler",null,2000]
[]
["Det vi egentlig ser på denne utskriften er bankens debet og kreditføringer på vår konto. Skal vi ha en tilsvarende konto hos oss i regnskapet, må vi snu om på sidene. Det at vi snur om er faktisk det første lille poenget mht. dobbelt bokholderi, og det vil vi forstå etterhvert. Vår konto i regnskapet vil se slik ut:"]
[]
[null,null,null,"Bankkonto",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"For denne føringen har vi kjøpt drivstoff, og kjøpet er gjort med bankkort slik at belastningen går direkte ut fra bankkontoen vår. Merk deg debet og kredit også for denne føringen. Nå ser vi at føringen på Bank endrer side. I den første føringen gikk pengene inn på kontoen, nå går de ut. Derfor føres beløpet denne gangen på motsatt side. Summen av føringene er fortsatt lik for Debet og Kredit"]
[null,null,null,"Debet","Kredit"]
[null,"Salg",null,30000]
[null,"Drivstoff",null,null,1200]
[null,"Papir",null,null,500]
[null,"Møbler",null,null,2000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"Denne føringen er i prinsippet lik den forrige. 500 går ut av banken og anvendes til kontorrekvisita. Begrepene anvende og anskaffe blir brukt av mange for å forstå debet og kredit. Vi anvender nå penger på papir og de er anskaffet fra egen bankkonto. På samme måte ser vi i den første føringen at pengene ble anskaffet i form av en inntekt, og de ble anvendt til å øke egen bankkonto."]
["Når vi bruker dobbelt bokholderi tar vi i bruk flere konti i vårt eget regnskap. En konto må ikke forveksles med en bankkonto. (En bankkonto er egentlig bankens konto i sitt regnskap, der vårt kontonummer utgjør en konto. Bankkontonummeret vårt er kontonavnet i regnskapet til banken.)"]
["I eksemplene vi viser her brukes 4 konti, Bank, bilutgifter, kontorrekvisita og Inntekt"]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
["Visning 1:",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Denne føringen er også lik i prinsippet som de to foregående. Vi ser nå at det begynner å tegne seg en rekke beløp på hver konto. Hvis vi nå antar at vi ikke hadde noe på banken når vi startet, og at vi ikke hadde andre føringer på de andre kontiene, kan vi nå summere opp hvor mye vi har på bankkontoen vår og hvor mye vi har brukt på de forskjellige tingene vi har kjøpt. Har vi gjort det riktig med debet og kredit da, så skal regnskapet i sin enkleste form stemme."]
[]
[null,"Tekst",null,"Bank",null,"Kontorrekvisita",null,"Bilutgifter",null,"Inntekt"]
[null,null,null,"Debet","Kredit","Debet","Kredit","Debet","Kredit","Debet","Kredit"]
[null,"Inntekt",null,30000,null,null,null,null,null,null,30000]
[null,"Drivstoff",null,null,1200,null,null,1200]
[null,"Papir",null,null,500,500,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Slutt."]
[null,"Reparasjon",null,null,2000,null,null,2000]
[]
[]
["Visning 2:"]
[null,{"$f":"+D30","v":"Bank"},null,null,null,null,"Kontorrekvisita"]
[null,"Inntekt",30000,null,null,null,"Papir",500,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6]
[null,null,null,1200,"Drivstoff"]
[null,null,null,500,"Papir"]
[null,null,null,2000,"Rep.",null,"Bilutgifter"]
[null,null,null,null,null,null,"Drivstoff",1200]
[null,null,null,null,null,null,"Rep.",2000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7]
[null,null,null,null,null,null,{"$f":"+J30","v":"Inntekt"}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,30000,"Inntekt"]
[]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$26>=MIN($U:$U),$F$26<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$26,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"Prinsippet med dobbelt bokholderi skal illustreres med to ulike visninger. Eksempelet er akkurat det samme. Visning nr 1 er nok den som kan være enklest å forstå. Dette er en form for oppstilling man blant annet bygde på tidligere når regnskap ble ført manuelt i bøker. Visning 2 er en mer teoretisk oppstilling, men den egner seg bedre for forståelse av spesielle problemer som vi skal se senere. Du bør derfor venne deg til denne måten å lese t-konti på. I visning 1 er det skrevet inn Debet og Kredit for hver side av kontoen. Dette er ikke gjort på visning 2, men det gjelder det samme der."},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[null,{"$f":"IF(AND($F$26>=(MIN($U:$U)+1),$F$26<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$26-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Regnskap-Balanse","index":2,"n_rows":84,"n_cols":22,"rows_kept":84,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[40,1,45,14],[47,1,52,14],[2,1,2,14],[83,20,88,20],[83,21,88,28],[25,1,25,4],[32,1,32,4],[17,11,17,14],[8,11,8,14],[8,1,8,4],[8,6,8,9],[17,1,17,4],[17,6,17,9],[5,21,10,28],[5,20,10,20],[35,21,40,28],[11,21,16,28],[17,21,22,28],[23,21,28,28],[11,20,16,20],[17,20,22,20],[23,20,28,20],[29,20,34,20],[29,21,34,28],[35,20,40,20],[41,20,46,20],[41,21,46,28],[47,20,52,20],[47,21,52,28],[53,20,58,20],[53,21,58,28],[59,20,64,20],[59,21,64,28],[77,20,82,20],[77,21,82,28],[65,20,70,20],[65,21,70,28],[71,20,76,20],[71,21,76,28]]}
["Resultat og balanse",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Vi så i forrige del at vi bruker ulike konti for føring av regnskapet. Kontiene kan deles inn i to grupper. Balansekonti og resultatkonti. Alle resultatkonti skal til slutt oppsummere hvorvidt vi har gått med over- eller underskudd. Balansekontiene skal vise oss status på eiendeler, gjeld og egenkapital. Det betyr at alt som føres på en resultatkonto er forhold vi er ferdige med i den perioden vi fører for. Saldo på balansekontiene tar vi med oss mellom periodene."]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I utgangspunktet begynner man med en inngående balanse på alle balansekonti (eiendeler, gjeld, egenkapital). Denne er overført fra netto saldo i året før. Summen av alle debet skal være lik summen av alle kredit på inngående balanse. Utgangspunktet i dette eksempelet inneholder 4 balansekonti og 2 resultatkonti for å forenkle det hele. I tillegg er det her laget T-konti for Resultat og Balanse. Det er på resultat og balansen at regnskapet \"gjøres opp\"."]
[]
[]
[null,"Maskiner",null,null,null,null,"Bank",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"IB 01.01",100000,null,null,null,"IB 01.01",50000,null,null,null,null,null,40000,"Inntekt"]
[null,"Kjøp",20000,null,null,null,null,null,20000,"Maskin",null,"Utgifter",30000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,10000,"Gjeld",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"I det første steget kjøper vi en maskin. Da bruker vi av pengene i banken, og krediterer derfor konto for bank. Vi får tilførsel av verdier i form av en maskin. Derfor øker vi konto for maskiner ved å debitere. Vi ser nå at vi har minket beholdningen på bank og økt den på maskiner. Vi har altså anvendt penger på maskin, og de er anskaffet fra egen bankkonto."]
[null,null,null,null,null,null,"Inntekt",40000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,30000,"Utgifter"]
[null,null,null,120000,"Balanse",null,null,null,30000,"Balanse",null,"Overskudd",10000]
[null,null,{"$f":"SUM(C10:C15)","v":120000},{"$f":"SUM(D10:D15)","v":120000},null,null,null,{"$f":"SUM(H10:H15)","v":90000},{"$f":"SUM(I11:I15)","v":90000},null,null,null,{"$f":"SUM(M10:M15)","v":40000},{"$f":"SUM(N10:N15)","v":40000}]
[]
[null,"Egenkapital",null,null,null,null,"Gjeld",null,null,null,null,"Balanse",null,null,null,null,null,null,null,null,2,"I dette steget foretar vi nedbetaling av lån. Vi tar pengene ut fra banken og setter de inn i lånet. Et lån er jo bare en negativ bankkonto. Vi anvender nå pengene på nedbetaling av lånet, debeterer. Pengene er anskaffet fra egen bankkonto som krediteres."]
[null,null,null,80000,"IB 01.01",null,null,null,70000,"IB 01.01",null,"Maskiner",120000,90000,"Egenkapital"]
[null,null,null,10000,"Resultat",null,"Nedbet.",10000,null,null,null,"Bank",30000,60000,"Gjeld"]
[]
[null,"Balanse",90000,null,null,null,"Balanse",60000]
[null,null,{"$f":"SUM(C19:C22)","v":90000},{"$f":"SUM(D19:D22)","v":90000},null,null,null,{"$f":"SUM(H20:H22)","v":70000},{"$f":"SUM(I19:I22)","v":70000}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"I dette steget fører vi inntekter av et salg. Nå har vi ført salget direkte som en innbetaling til banken når salget har funnet sted. Vi har altså anskaffet penger fra et salg, og vi krediterer inntektskontoen. Pengene anvendes til å øke egen bankkonto, og denne debeteres."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,{"$f":"SUM(M19:M24)","v":150000},{"$f":"SUM(N19:N24)","v":150000}]
[null,"Inntekter"]
[null,null,null,40000,"Bank"]
[]
[]
[null,"Saldo",40000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Nå betaler vi for utgifter. Vi debeterer konto for utgifter, dvs. vi bruker penger på noe. Pengene er hentet fra egen bankkonto som krediteres slik at den minker."]
[null,null,{"$f":"SUM(C27:C30)","v":40000},{"$f":"SUM(D27:D30)","v":40000}]
[]
[null,"Utgifter"]
[null,"Bank",30000]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Nå har vi avsluttet alle bilagene og starter på avslutting av regnskapet. Da skal vi føre saldoen av hver konto til enten balansen eller til resultatkontoen. I et regnskapssystem gir det seg selv hvilke konti som skal hvor, men her må vi se på hvilke konti som hører hjemme hvor. De konti hvor vi fortsatt har verdier (positive eller negative) skal til balansen. Balansen skal blant annet si hva vi eier og skylder. Forhåpentligvis vil forståelsen for dette vise seg snart. Det første vi gjør er å avlutte konto for maskiner og føre saldoen til Balanse. Konto for Maskiner er da like stor på både debet og kredit."]
[null,null,null,30000,"Saldo"]
[null,null,{"$f":"SUM(C34:C37)","v":30000},{"$f":"SUM(C38)","v":30000}]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=MIN($U:$U),$F$6<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$6,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I utgangspunktet begynner man med en inngående balanse på alle balansekonti (eiendeler, gjeld, egenkapital). Denne er overført fra netto saldo i året før. Summen av alle debet skal være lik summen av alle kredit på inngående balanse. Utgangspunktet i dette eksempelet inneholder 4 balansekonti og 2 resultatkonti for å forenkle det hele. I tillegg er det her laget T-konti for Resultat og Balanse. Det er på resultat og balansen at regnskapet \"gjøres opp\"."}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Nå avslutter vi konto for bank. Saldoen derfra føres også til balansen. Legge merke til at summen av føringer fortsatt gir summen av debet og kredit lik null."]
[]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=(MIN($U:$U)+1),$F$6<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$6-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Konto for gjeld avsluttes på samme måte, men nå er debet og kredit byttet om i forhold til de to foregående kontoene."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Konto for inntekter er den første kontoen vi fører til resultat. Inntekter er ikke noe vi har på et gitt tidspunkt, men det er et uttrykk for hva som har skjedd i perioden, det vil si hvordan vi har anskaffet noe. Vi sitter kanskje med pengene fra inntektene, men de har vi på en balansekonto, f.eks. bank eller kontanter. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9,"Konto for utgifter avsluttes på samme måte. Denne er kanskje lettere å forstå enn konto for inntekter. Nå ser vi at alle kontiene med unntak av resultat og balanse er avsluttet og at alle går i 0, dvs. at debet og kredit er like store."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10,"I dette steget har vi startet på det som kalles \"avslutning av regnskapet\". Det første vi gjør er å beregne saldoen på resultatkontoen. Dette representerer overskuddet. Overskuddet er de verdiene vi har skapt. Dette inngår i det som er egenkapital på balansen. Pengene som er skapt ligger kanskje på en bankkonto eller de er investert i en maskin eller noe annet. Vi ser derfor at overskuddet kommer inn på kreditsiden av balansen og representerer da en måte vi har anskaffet midlene på."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11,"Det siste vi gjør før regnskapet stemmer er å overføre saldoen for egenkapital til balansen. Da ser vi at konto for egenkapital stemmer. Det gjør også konto for balanse. I regnskap man ser ellers kan det se ut som om overskuddet/resultatet føres som en egen linje i balansen. I prinsippet er det akkurat det samme som skjer da."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12,"Nå ser vi at regnskapet bare inneholder konti som stemmer og vi har en ny status på balansen. Balansen inneholder nå verdier som skal være mulig å etterprøve. Vi skal ha en bankutskrift fra banken både for bankinnskuddet og for lånet vårt, og summen på utskriften fra banken skal stemme med beløpet på balansen. I tillegg skal selvsagt maskinene finnes. Hadde vi hatt fordringer på kundene skulle de også vært mulig å dokumentere, f.eks. ved å spørre kundene hva de har i gjeld til oss. Mer om det under avstemming."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,13,"Slutt"]

{"sheet":"Lager","index":3,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[2,1,2,14],[11,1,11,14],[50,1,50,14],[53,1,53,14],[47,1,47,14],[30,1,35,14],[37,1,42,14],[23,6,23,9],[24,1,24,4],[17,1,17,4],[17,6,17,9],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[56,1,56,14],[21,20,26,20],[39,20,44,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[21,21,26,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[39,21,44,28],[3,20,8,20],[45,20,50,20]]}
["Lager",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Føring av lager er en form for periodisering eller tidsavgrensning som skal gi oss varekostnaden. Varekostnaden består av det det har kostet å kjøpe inn varene eller materialene til de varene vi har solgt (litt forenklet). I tillegg består varekostnaden av kostnaden for svinn. Det vil si kostnaden for alle varer som ikke lenger finnes på lageret."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører varelager og varekostnad i denne sammenhengen. Dvs. at motpostene mot bank eller andre konti ikke vil bli vist i eksempelet."]
[null,"Prinsippet er følgende:"]
[]
[null,"+","Beholdning av varer ved starten av perioden"]
[null,"+","Kjøp av varer i perioden"]
[null,"-","Beholdning av varer ved slutten av perioden"]
[null,"=","Varekostnad",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Vi starter med en saldo på konto for varelager. IB står for inngående beholdning, dvs. den beholdningen vi har av varer når vi går inn i perioden."]
[]
[null,"For enkelhets skyld skal vi se på varelageret for en handelsbedrift. Dvs. at vi ikke i første omgang skal se på lagerføring for en produksjonsbedrift som kan ha lager for råvarer, halvfabrikata og ferdige varer. "]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Kjøp av varer kan i prinsippet føres på flere måter. Det kan føres til en resultatkonto, noe som kanskje virker naturlig. Alternativet er å føre alle kjøp til balansekontoen. Vi legger da verdien av de kjøpte varene til verdien av det lageret vi har fra før. Kjøpene føres derfor til debet konto for varelager (krediteres bank, kontant, leverandør el.l.)"]
[]
[null,"Varelager",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"IB",100000]
[null,"Kjøp",12000,null,null,null,"Varer",47000]
[null,"Kjøp",5000]
[null,null,null,70000,"UB",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"Her ser vi samme føring som i forrige ledd. Listen over kjøp kan selvsagt bli lang i løpet av en periode."]
[null,null,null,47000,"Varekost."]
[null,null,null,null,null,null,"Balanse"]
[null,"Varekostnad"]
[null,"Varer",47000,null,null,null,"Lager",70000]
[null,null,null,47000,"Kostnad"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Nå har vi foretatt en opptelling av lageret. Lageret holder vi gjerne oversikt over i egne systemer. Tidligere var det vanlig å telle lageret ved årets slutt, men nå for tiden er det vel så vanlig at man bruker dataene fra lagersystemet. Lageret må likevel telles i løpet av året for å innjustere lageroversikten til det virkelige. Det finnes ulike krav til slike tellinger. Det er vanlig å bruke \"laveste verdis prinsipp\" ved telling av lageret. Det vil si at man verdsetter lageret til den laveste verdien av faktisk verdi og opprinnelig verdi. Det kan i praksis bety at lageret må verdsettes lavere enn det man har kjøpt varene for."]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$15>=MIN($U:$U),$F$15<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$15,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører varelager og varekostnad i denne sammenhengen. Dvs. at motpostene mot bank eller andre konti ikke vil bli vist i eksempelet."}]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Differansen eller saldoen på konto for varelager utgjør varekostnaden. Denne føres til konto for varekostnad. "]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$15>=(MIN($U:$U)+1),$F$15<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$15-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Nå avslutter vi konto for varekostnad og fører kostnaden til resultatkontoen som et ledd i regnskapsavslutningen. Vi ser i dette eksempelet at vi på konto for varekostnad fører det samme beløpet ut og inn. Det ser unødvendig ut, men i praksis kan vi gjerne ha flere konti for varelager, avhengig av varetypen."]
[]
[]
[]
[]
["Flere typer lager"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Nå ser vi at regnskapet er gjort opp for de kontiene vi har sett på. Lageret står ført på balansen og kostnaden er ført på resultat."]
[null,"Råvarelager"]
[null,"Råvarelager er selvsagt betegnelsen på lageret for råvarer i virksomheter som foredler i en eller annen form, dvs. produksjonsbedrifter. På samme måte som for handelsbedriftenes varelager justerer verdiene på råvarelageret varekostnaden. Det kan være flere typer varer som styres over flere forskjellige konti."]
[]
[null,"Halvfabrikata varer"]
[null,"Denne typen lager kalles også varer i arbeid, og beregning av lagerverdien og den videre håndteringen kan variere i forhold til hvilket behov man har. Den prinsippielle utfordringen med halvfabrikata varer er å bestemme hva som har gått med av råvarer og i hvilken grad varene er foredlet. Det er vanlig for slike lagertyper at man beregner endringer i beholdningens verdi fra periodens start til slutt. Har man brukt av beholdningen må det regnes som en kostnad, og ved oppbygging av lager regnes det som en form for inntekt. Ved beregning av produksjonsverdien bruker man den foredlede varens verdi og legger den til ved en eventuell lageroppbygging. Verdien beregnes da til tilvirkningskost, det vil si medregnet alle påløpte kostnader, beregnet etter kalkyler."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Se nedenfor for omtale av flere typer lager."]
[null,"Ferdigvarer"]
[null,"Ferdigvarer er også et begrep fra produksjonsbedrifter. Denne lagertypen håndteres på samme måte som varer i arbeid, men det er nå varens verdi totalt som legges til grunn. Samme teknikk som over brukes for beregning av enten solgte varers inntakskost eller produksjonsverdi. I finansregnskapet skal inntektene tas når de er opptjent, og kostnadene skal beregnes for de solgte varene. I et internt regnskap kan det være aktuelt å beregne produksjonsverdien for å se på hva det faktiske bidraget i perioden har vært. Det kan derfor være aktuelt å gjøre lagerberegningene ulikt ettersom hvilket behov man har."]
[]
[null,"Støttevarer"]
[null,"Støttevarer er varer som inngår produksjonen, men som ikke i seg selv inngår i selve produktet. Dette kan representere betydelige beløp, og det er derfor viktig å lagerføre slike varer også. Disse varene regulerer kostnadene på samme måte som andre lager, men det kan være aktuelt å samle flere ulike varer på den samme kontoen gjennom året."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Lønn","index":4,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[18,6,18,9],[18,1,18,4],[9,20,14,20],[15,21,20,28],[8,1,8,4],[8,6,8,9],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[8,11,8,14],[13,6,13,9],[13,1,13,4],[13,11,13,14],[23,1,23,4],[9,21,14,28],[3,21,8,28],[3,0,3,14],[15,20,20,20],[3,20,8,20],[23,6,23,9],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[29,1,34,14],[36,1,41,14],[46,1,49,10],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28]]}
["Lønn",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[]
["Det er ikke noe veldig spesielt med føring av lønn, men det er tatt med som et eksempel på en type føring som har flere paralelle poster for hver måned. ",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører lønn og forhold rundt det. "]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[]
[null,"Lønn",null,null,null,null,"Skyldig feriepenger",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"Lønn",100000,null,null,null,null,null,12500,"feriepenger",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Det første vi gjør er å bokføre lønnen. Vi har en lønnskostnad på 100.000,-. Denne kostnaden er vi pålagt å gjøre skattetrekk i for de ansatte. Regnskapsmessig utbetaler vi da 65.000,- til de ansatte og blir skyldig de resterende 35.000,- i skattetrekk."]
[null,null,null,null,null,null,"Saldo",12500]
[]
[]
[null,"Feriepenger",null,null,null,null,"Skyldig arbeidsgiveravgift",null,null,null,null,"Balanse"]
[null,"Feriepenger",12500,null,null,null,null,null,14000,"AGA",null,"Skattetrekk",35000,12500,"Feriepenger"]
[null,null,null,null,null,null,"Saldo",14000,null,null,null,null,null,14000,"Arbeidsgiveravgift",null,null,null,null,null,2,"Regelverket sier at skattetrekk skal settes på en egen konto som er sperret. Derfor må vi overføre penger fra vår vanlige bankkonto til en egen konto for skattetrekk."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,35000,"Skattetrekk"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,100000,"Kassekreditt"]
[null,"Arbeidsgiveravgift",null,null,null,null,"Skyldig skattetrekk"]
[null,"AGA",14000,null,null,null,null,null,35000,"Skattetrekk"]
[null,null,null,null,null,null,"Saldo",35000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"På lønnen må vi også beregne feriepenger. Dette har ulike satser, og summen av dette antas her å bli 12500,- kr. Disse feriepengene skal ikke utbetales før neste år, så de blir vi skyldige inntil da."]
[]
[null,"Kassekreditt",null,null,null,null,"Skattetrekkskonto"]
[null,null,null,65000,"Lønn",null,"Skattetrekk",35000]
[null,null,null,35000,"Skattetrekk",null,null,null,35000,"Saldo"]
[null,"Saldo",100000]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"På samme måte som feriepenger skal beregnes, blir vi også skyldig arbeidsgiveravgift når vi har lønnsutgifter. Denne skal betales ved forfall for gjeldende termin, og inntil da er vi skyldige denne. "]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=MIN($U:$U),$F$6<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$6,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører lønn og forhold rundt det. "}]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Ved oppgjør av regnskapet ser vi at vi nå er skyldige både arbeidsgiveravgift, skattetrekk og feriepenger. Skattetrekket vi er skyldige har vi på en egen konto. Alt i alt er kassekreditten belastet med 100.000,- som var den opprinnelige lønnskostnaden. "]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=(MIN($U:$U)+1),$F$6<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$6-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Reskontro","index":5,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[2,1,2,14],[4,1,4,14],[6,1,6,14],[31,1,36,14],[20,1,20,4],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[48,1,51,10],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[25,1,25,4],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[12,1,12,4],[12,6,12,9],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[20,6,20,9],[38,1,43,14]]}
["Reskontro",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Reskontroene skal vise oss alle økonomiske forhold vi har til kunder og leverandører. Reskontroen viser alle fakturaer, kreditnotaer, inn- og utbetalinger til kunder og leverandører. Hver leverandør og kunde har sin reskontro. Ved periodeslutt skal hver reskontro vise skyldig eller tilgodehavende."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører kunde (fordringer), salg og bank i denne sammenhengen. "]
[null,"Det er mange måter å organisere sin reskontro på, avhengig av kunde- og salgsstruktur. I et regnskapssystem er det vanlig å finne en løsning der man fører kunde-/leverandørnummer i bokføringen, og overlater til systemet å plassere beløpet regnskapsmessig på en felles Kunde- eller leverandørkonto og samtidig holde styr på beløpene for hver kunde eller leverandør."]
[]
[null,"I denne sammenhengen skal vi se på det regnskapsmessige, men vær klar over at de ulike regnskapssystemene har ulike løsninger for i tillegg å holde orden på hver enkelt kunde og leverandør. "]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Vi starter med en saldo på konto for kunder. Dette kan enten gjelde en samlekonto for alle kunder, eller reskontroen for en spesiell kunde. I et regnskapssystem vil vi ha et felt som angir hvilken kunde det dreier seg om. Saldoen står på debet for kunder, noe som tilsier at vi har dette til gode, dvs. en fordring. Leverandører har IB på kreditsiden."]
[]
[]
[null,"Kunde",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"IB",100000]
[null,"Salg",12000,null,null,null,null,null,17000,"Omsetning"]
[null,"Salg",5000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Ved et salg føres salget til kredit for en salgskonto og debet til konto for Kunde (kundefordringer). Tilsvarende ville vi sett motsatt føring for en leverandør (Debet varer og kredit leverandørgjeld). "]
[null,null,null,70000,"Betaling"]
[null,null,null,12000,"Betaling"]
[null,null,null,35000,"Saldo"]
[]
[null,"Salg",null,null,null,null,"Balanse"]
[null,null,null,12000,"Salg",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"På denne måten vil flere salg bli ført, enten på samme kunde eller på flere ulike."]
[null,null,null,5000,"Salg",null,"Kunde",35000]
[null,"Omsetning",17000,null,null,null,"Bank",82000]
[]
[null,"Bank"]
[null,"Betaling",70000]
[null,"Betaling",12000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Ved forfall vil kundene gjøre sine innbetalinger. Da krediteres kundekontoen fordi en fordring faller bort. I dette tilfellet er 70000 som en andel av de 100000 i IB innbetalt. Dette går så til debet på banken ettersom beholdningen i banken øker med innbetalingen."]
[null,null,null,82000,"UB"]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$10>=MIN($U:$U),$F$10<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$10,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører kunde (fordringer), salg og bank i denne sammenhengen. "}]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"I perioden kan det komme flere innbetalinger. I et regnskapssystem er det vanlig å ha en oversikt over åpne poster, dvs. en oversikt som viser hva som ikke er betalt. Dette betinger at man kobler sammen innbetalingen med kravet/fakturaen. Systemene har gjerne ulike løsninger for dette og det brukes flere begreper (krysse, kjede osv.) Når man får en innbetaling går man inn i systemet og kobler den mot en eller flere fakturaer/kreditnotaer på kundereskontroen."]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$10>=(MIN($U:$U)+1),$F$10<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$10-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Ved oppgjør av Kunde-kontoen ser vi at saldoen overføres balansen, og dette representerer det vi har av kundefordringer ved periodens slutt."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Ved oppgjør av kontoen for salg ser vi at det er det som har blitt fakturert/solgt i perioden som går til resultatkontoen. Dette er uavhengig av hva kundene har betalt. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Det siste vi gjør i dette eksempelet er å gjøre opp konto for Bank som har økt med 82000. Dette blir den nye utgående beholdning om vi forutsetter at banken var 0,- ved periodens begynnelse."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Avskrivninger","index":6,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[39,21,44,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[21,21,26,28],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[46,1,49,10],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[2,1,2,14],[4,1,4,14],[29,1,34,14],[36,1,41,14],[63,20,68,20],[45,20,50,20],[39,20,44,20],[3,20,8,20],[10,1,10,4],[10,6,10,9],[21,20,26,20],[16,1,16,4],[16,6,16,9],[21,1,21,4]]}
["Avskrivninger",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Avskrivninger er for mange vanskelig å forstå, men prinsippet er ganske enkelt. Vi har i flere former for avskrivning; lineær, prosentvis, saldoavskriving osv. Ulikt regelverk for både regnskap og skatt har gjennom tidene gitt oss ulike former for tillatt avskrivningsmetode, og det har nok virket forvirrende på regnskapsforståelsen."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører Maskiner, avskrivninger og bank i denne sammenhengen. Vi kan i prinsippet ha mange eiendelskonti i regnskapet med hver sine avskrivningstakter osv. I tillegg har skatteregnskapet sine."]
[null,"Den enkleste formen for avskrivning er den lineære. Da fordeles investeringen over et gitt antall år, i prinsippet i henhold til forventet levetid. Kjøpes en maskin som varer i 5 år til 100.000,- skal vi kostnadsføre 20.000,- hvert år. Så langt er det enkelt å forstå, men valg av avskrivningssats er selvsagt velegnet til å påvirke både finansregnskapet og skatteregnskapet, så lovverket har sine føringer for hva som skal brukes. Et alternativ er saldoavskriving. Alle eiendeler av samme type går da inn i den samme summen som avskrives med en prosentsats hvert år. På denne måten forsvinner noe av logikken fra den lineære metoden og hver eiendel lar seg ikke spore, men avskrivningen kan være representativ for den økonomiske forringelsen totalt sett for alle eiendelene."]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Vi starter opp med å kjøpe en maskin. For enkelhets skyld tenker vi oss at denne maskinen kjøpes i starten på året, slik at det blir full avskriving også i år 1. For enkelhets skyld lar vi også hele investeringskostnaden gå direkte ut av banken."]
[null,"Maskiner",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"Kjøp",100000]
[null,null,null,20000,"Avskriving",null,"Avskriving",105000]
[null,null,null,80000,"Saldo"]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Ved årets slutt beregner vi avskrivning på maskinen som er kjøpt. Om maskinen skal avskrives over 5 år blir det årlige beløpet 20.000,-. Det skal bli en kostnad, men vi fører det for ordens skyld innom konto for avskrivninger."]
[null,"Avskrivninger",null,null,null,null,"Balanse"]
[null,"Avskrivning",20000]
[null,"Avskrivning",85000,null,null,null,"Maskin",80000]
[null,null,null,105000,"Saldo"]
[]
[null,"Bank",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"På konto for avskrivninger vil det komme mange beløp fra sine respektive eiendelskonti. Motpostene er ikke vist på denne føringen."]
[null,null,null,100000,"Kjøp"]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Ved oppgjør av regnskapet vil saldoen overføres til resultatkontoen som årets avskrivningskostnad."]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=MIN($U:$U),$F$8<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$8,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"For å vise dette eksempelet har vi kun med de kontiene som berører Maskiner, avskrivninger og bank i denne sammenhengen. Vi kan i prinsippet ha mange eiendelskonti i regnskapet med hver sine avskrivningstakter osv. I tillegg har skatteregnskapet sine."}]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Saldoen på kontoen for maskiner gjøres opp mot balansen og verdien er nå 80.000,- ved periodens slutt. Om 5 år er verdien 0,- ved denne formen for avskrivning. Ved saldoavskrivning ville vi fått store avskrivninger i starten og mindre etter hvert, og til slutt ville vi skrevet av restsaldoen (som i skatteregnskapet)."]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=(MIN($U:$U)+1),$F$8<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$8-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Mva","index":7,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[27,20,32,20],[27,21,32,28],[23,1,23,4],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[12,1,12,4],[12,6,12,9],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[18,1,18,4],[18,6,18,9],[12,11,12,14],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[48,1,51,10],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[2,1,2,14],[4,1,4,14],[6,1,6,14],[31,1,36,14],[38,1,43,14],[18,11,18,14]]}
["Merverdiavgift",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Merverdiavgiften er lovhjemlet i merverdiavgiftloven av 1969, men her skal vi se på en regnskapsmessig håndtering av denne avgiften. Det er mange regler for rapporteringsperioder og former for avgiften, men det går vi ikke inn på."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I dette eksempelet har vi med konti for varer (representerer kjøp generelt), salg, bank, inngående og utgående mva. For enkelhets skyld forutsettes at alle kjøp går direkte fra bank. "]
[null,"Under forutsetning om at man er merverdiavgiftspliktig skal en næringsdrivende kreve inn merverdiavgift på sin mva-pliktige omsetning på all innenlands omsetning. Når den næringsdrivende kjøper varer må han også betale mva til den han kjøper varen av (eventuelt til Tollvesenet ved import), men han har krav på å få denne mva tilbake. Da tegner det seg et mønster der man skal betale mva av det man omsetter og får tilbake mva på det man kjøper. Disse to formene for mva avregnes mot hverandre, men holdes atskilt i regnskapet."]
[]
[null,"Økonomisystemene har ulike løsninger for å holde orden på mva-regnskapet. Felles for de fleste er at det brukes en kode i en egen kolonne i regnskapsføringen som sier hvorvidt beløpet er med eller uten mva. Ved å angi en mva-kode skiller systemet selv ut mva-beløpet og plasserer de riktige beløpene på de bakenforliggende kontoene i regnskapet. Hvordan systemene håndterer dette må man finne ut av selvsagt."]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Den første transaksjonen i eksempelet er kjøp av varer. Tidligere var dette ført ut av bank og kostnadsført osv. via konto for varer. For enkelhets skyld lar vi bevegelsene gå direkte over bank også i dette eksempelet. Vi ser nå at utbetalingen over bank inneholder 100000,- som er varens verdi eks mva. og 25000,- som er mva. Dette er en inngående mva. og plasseres på den kontoen."]
[]
[]
[null,"Varer",null,null,null,null,"Inngående mva",null,null,null,null,"Resultat"]
[null,"Kjøp",100000,null,null,null,"Kjøp",25000]
[null,"Kjøp",80000,null,null,null,"Kjøp",20000,null,null,null,"Varer",180000,60000,"Salg"]
[null,null,null,180000,"Saldo",null,null,null,45000,"Saldo",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Det vil bli flere kjøp av samme type og kjøp fordelt på forskjellige konto og også med ulik sats for mva. Av avstemmingshensyn i etterkant vil det være fornuftig å holde kostnadskonti med ulike mva-satser fra hverandre. Det er også fornuftig å ha ulike konti for inngående mva for hver avgiftssats."]
[]
[]
[null,"Salg",null,null,null,null,"Utgående mva",null,null,null,null,"Balanse"]
[null,null,null,20000,"Salg",null,null,null,5000,"Salg"]
[null,null,null,40000,"Salg",null,null,null,10000,"Salg",null,"Inng. mva",45000,15000,"Utg. mva"]
[null,"Saldo",60000,null,null,null,"Saldo",150000,null,null,null,null,null,150000,"Bank",null,null,null,null,null,3,"Ved salg så blir føringene motsatt av det vi så for kjøp. Vi fører nå merverdiavgiften til kredit for utgående mva. Innbetalingen består både av det fakturerte beløpet og avgiften. "]
[]
[null,"Bank"]
[null,null,null,125000,"Utbet."]
[null,null,null,100000,"Utbet."]
[null,"Innbet.",25000]
[null,"Innbet.",50000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Vi kan også ved salg få mange tilfeller, og også her kan det tenkes at det er ulike satser i bruk. Likevel vil det oftest være et skille mellom mva-pliktig og mva-fritt salg (utlandet). På samme måte som ved kjøp bør man av avstemmingshensyn holde de ulike satsene fra hverandre både for salgskonti og konto for utgående mva. I et regnskap er det veldig vanlig å finne ulike konti for omsetning innen de ulike satsene, herunder egen konto for avgiftsfritt salg."]
[null,"Saldo",150000]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$10>=MIN($U:$U),$F$10<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$10,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I dette eksempelet har vi med konti for varer (representerer kjøp generelt), salg, bank, inngående og utgående mva. For enkelhets skyld forutsettes at alle kjøp går direkte fra bank. "}]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Ved avslutning av perioden går inngående og utgående merverdiavgift til balansekontoen som skyldig. Avgiften har en betalingsutsettelse. Dette varierer mht. totalomsetningens størrelse, men for store virksomheter betales den 40 dager etter utløp av hver annen måned. Ved en regnskapsavslutning kan nettoen for mva-regnskapet samles i en post."]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$10>=(MIN($U:$U)+1),$F$10<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$10-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Vi avslutter nå de øvrige kontoene på vanlig måte. Vi ser nå at det er summen av de avgiftsfrie beløpene som havner på resultatkontoen. I dette enkle eksempelet ser vi også at saldoen på balansen, inkludert mva-kontiene stemmer med saldoen på resultatkontoen. Mva er altså skilt ut og står nå som en gjeld. Eksempelet viser også en bank som går i minus, dvs som en kassekreditt."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Agio","index":8,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[27,20,32,20],[27,21,32,28],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[49,1,52,10],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[39,1,44,14],[33,21,38,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[33,20,38,20],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[2,1,2,14],[4,1,4,14],[8,1,8,14],[9,1,9,14],[32,1,37,14],[21,6,21,9],[15,11,15,14],[21,11,21,14],[26,1,26,4],[26,6,26,9],[15,1,15,4],[15,6,15,9],[21,1,21,4]]}
["Agio",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Agio representerer endring i valutakurs fra fakturatidspunkt til betalingstidspunkt. Dette gjelder både for kjøp og salg. Det hender at folk tror at agio representerer valutatap/-gevinst, men det utgjør altså bare en liten del av slike tap/gevinster."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I dette eksempelet skal vi se på agio både for kunder og leverandører, så vi må ha med konti for varer, salg, leverandører, kunde, bank og agio. Vi holder mva, lagerbevegelser osv. utenfor i dette eksempelet. "]
[null,"Det er på sin plass å se på alle tenkelige valutatap/-gevinster for å være klar over hvor agio oppstår. Vi tenker oss da en produksjonsbedrift som kjøper og selger sine varer i Euro, men fører regnskapet i NOK. Bedriften i eksempelet produserer enkeltordre på bestilling med en forespørsel- og tilbudsprosess i forkant. Her er da en tenkelig tidslinje:"]
[]
[]
[]
[null,"Valutakursene endrer seg forløpende mens tiden går og dersom man ikke bruker sikringsmekanismer vil fortjenesten for prosjektet endres fortløpende. I verste fall vil man betale råvarene med en høy kurs og få innbetaling på en lav kurs, og så er hele fortjenesten borte i valutatransaksjoner. Dog kan man med ulike verktøy sikre seg mot dette. "]
[null,"Agio oppstår kun mellom faktureringstidspunkt og betalingstidspunkt. Dette er altså en regnskapsteknisk nødvendig justering av verdiene for at regnskapet skal stemme. De øvrige økonomiske effektene vil aldri vises som egne størrelser i regnskapet. Dog vil prosjektene vises med sine totale tap eller fortjenester og således være et resultat av den valutamessige påvirkningen. Vi kan også få valutamessige påvirkninger på ferdigvarelager osv. dersom varene skal selges til fastsatte priser i en gitt valuta. Alle slike påvirkninger går rett inn i \"de store tallene\" og er ikke gjenstand for en agio-beregning",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Den første transaksjonen langs tidslinjen i eksempelet er kjøp av varer. Verdien er i dette tilfellet omregnet til norske kroner. Ergo kjøper vi varer for 100.000,- NOK, men fakturaen er utstedt i EURO, for eksempel 12.500 EURO, dvs. en kurs på 8,- kr. I visse økonomisystemer finnes det muligheter for å føre beløpet i utenlandsk valuta og det finnes ulike løsninger for omregning til norske kroner med innlagte valutakurser som byttes til ulike tider i systemet. Hvor omfattende man gjør dette er ofte avhengig av omfanget av handel i utenlandsk valuta."]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[]
[null,"Varer",null,null,null,null,"Leverandør",null,null,null,null,"Resultat",null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Det neste er at faktureringen fra vårt system finner sted. Dette går så til en kundefordring. Vi forutsetter også her at kursen er kr 8,- og EURO beløpet er da 18750,-."]
[null,"Kjøp",100000,null,null,null,null,null,100000,"Kjøp"]
[null,null,null,100000,"Saldo",null,"Betalt",100000,null,null,null,"Varer",100000,150000,"Salg"]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12500,"Agio"]
[]
[null,"Salg",null,null,null,null,"Kunde",null,null,null,null,"Balanse",null,null,null,null,null,null,null,null,3,"Uavhengig av vår fakturering, leveringstidspunkt osv. må vi betale våre råvarer. I dette eksempelet kommer det på dette stadiet. Dersom vi tidligere har ført varekjøpet med en gitt valutakurs som nå har endret seg, ser vi at leverandørgjelden ikke kan gjøres opp fullstendig. La oss anta at kursen nå har endret seg til 7,60 EURO. Leverandøren skal fortsatt ha 12500 EURO, men i norske kroner er dette nå bare 95000,-. Denne differansen er agio."]
[null,null,null,150000,"Salg",null,"Salg",150000]
[null,"Saldo",150000,null,null,null,null,null,150000,"Betalt",null,"Bank",62500]
[]
[]
[null,"Agio",null,null,null,null,"Bank"]
[null,null,null,5000,"Diff.",null,null,null,95000,"Betalt",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Ved innbetaling fra kunden kan vi se for oss at EURO-kursen er 8,4. Kunden betaler 18750 EURO, men i norske kroner er dette nå verdt 157.500,-. Differansen er agio. Som vi ser har vi også i dette eksempelet tjent på kursutviklingen siden faktureringstidspunktet."]
[null,null,null,7500,"Diff.",null,"Innbet.",157500]
[null,"Saldo",12500,null,null,null,null,null,62500,"Saldo"]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$13>=MIN($U:$U),$F$13<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$13,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I dette eksempelet skal vi se på agio både for kunder og leverandører, så vi må ha med konti for varer, salg, leverandører, kunde, bank og agio. Vi holder mva, lagerbevegelser osv. utenfor i dette eksempelet. "}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Når vi nå gjør opp regnskapet ser vi at varekostnad og salget vises med de fakturerte verdiene."]
[]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$13>=(MIN($U:$U)+1),$F$13<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$13-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Ved oppgjør av kontoen for agio ser vi at valutakursendringen har gitt oss en finansiell gevinst på 12500,- kr. Ettersom dette er resultatet av betalingsutsettelsene er det å regne som en finansiell inntekt og går derfor ikke inn i driftsresultatene, men blir stående i regnskapet som en finansiell inntekt. Det er verdt å merke seg at det lar seg gjøre å manipulere seg bort fra agio-føringene. Spesielt lett er det for bedrifter som bare har kjøp i utenlandsk valuta. Manipulasjonen gjøres ved å avvente føring av fakturaen til betalingen er gjennomført og det korrekte beløpet er kjent. Det samme lar seg gjøre for salget, men det krever at regnskapsføringen er manuell og ikke automatisk koblet sammen med et fakturaprogram som oppdaterer regnskapet fortløpende."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Vi ser også nå at banken har økt med saldoen på resultatkontoen, og vi kunne ført et resultat på 62500,- fra debet Resultat til kredit balanse (egenkapital) for å se at regnskapet stemmer. Det gjøres ikke her, ettersom regnskapet normalt ville inneholdt en lang rekke andre føringer."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Periodiseringer","index":9,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[10,11,10,14],[16,11,16,14],[27,20,32,20],[27,21,32,28],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[2,1,2,14],[4,1,4,14],[27,1,32,14],[34,1,39,14],[69,21,74,28],[21,1,21,4],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[10,1,10,4],[10,6,10,9],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[16,1,16,4],[16,6,16,9]]}
["Perdiodiseringer",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Periodisering innebærer å fordele utgiftene over flere perioder innenfor et år eller mellom år. Tidsavgrensing er et annet begrep for det samme. Vi har allerede sett at lagerhåndtering, avskrivninger osv. er en form for periodisering. Andre typiske utgifter å periodisere er husleie som forfaller sjeldnere enn hver måned, revisorhonorarer og andre utgifter som forfaller sjelden, men som utgjør betydelige beløp. "]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I dette eksempelet skal vi se på periodisering av husleie og programvare. Det forutsettes nå at vi er i januar og at husleien er betalt 1. januar på forskudd. Faktura for ett år med programvarelisens kommer først senere i året. Den fordeles derfor over hele året. I eksempelet vil vi se på oppgjøret både per 31. januar og 31. mars, men det vil ikke bli vist en fullverdig avslutning, bare prinsippene."]
[null,"De ulike økonomisystemene har ulike måter å gjøre periodiseringer på. Noen systemer har smarte løsninger der man bare velger å fordele utgiften over flere perioder og overlater det øvrige til systemet. Andre systemer har ingen slike løsninger og man må foreta periodiseringen selv, enten ved å splitte beløpet på flere perioder, ved å lage egne periodiseringsbilag som man fører ved slutten av hver periode eller liknende. "]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Det første vi fører er husleien som betales for 3 måneder i starten av januar. I dette eksempelet velger vi å føre den betalte husleien på kostnadssiden av en resultatkonto. I prinsippet kunne vi ført hele beløpet til en forskuddskonto for balansen. Dette vil gi, som vi skal se, ulike typer føringer og ulike former for oversikt og avstemmingsmuligheter."]
[null,"Husleie",null,null,null,null,"Resultat 31. januar",null,null,null,null,"Resultat 31. mars"]
[null,"Betalt",120000]
[null,null,null,80000,"Forskudd",null,"Husleie",40000,null,null,null,"Husleie",120000]
[null,null,null,40000,"Resultat",null,"Programvare",10000,null,null,null,"Programvare",30000]
[null,null,null,120000,"Resultat"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Ved avslutning i januar ser vi at husleieutgiften ikke er representativ for januar måned, så vi fører til en beholdning/fordring det beløpet vi har forskuddsbetalt for de to påfølgende månedene. "]
[null,"Programvare",null,null,null,null,"Balanse 31. januar",null,null,null,null,"Balanse 31. mars"]
[null,"Gjeld",10000,10000,"Resultat"]
[null,"Programvare",120000,90000,"Til gode",null,{"$f":"IF(F8<2,0,\"Husleie\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<2,0,IF($F$8=2,80000.1,80000))","v":0},10000,"Programvare",null,"Programvare",90000]
[null,null,null,30000,"Resultat"]
[]
[null,"Bank",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"For programvaren vår vet vi at det vil komme en faktura for hele året. Etter en måned er vi derfor en måned skyldig programvarelisens. Dette skal også være en kostnad."]
[null,null,null,120000,"Husleie"]
[null,null,null,120000,"Programvare"]
[]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=MIN($U:$U),$F$8<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$8,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I dette eksempelet skal vi se på periodisering av husleie og programvare. Det forutsettes nå at vi er i januar og at husleien er betalt 1. januar på forskudd. Faktura for ett år med programvarelisens kommer først senere i året. Den fordeles derfor over hele året. I eksempelet vil vi se på oppgjøret både per 31. januar og 31. mars, men det vil ikke bli vist en fullverdig avslutning, bare prinsippene."},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"Vi ser nå at oppgjør av resultatkontiene gir kostnadene på Resultatkontoen. Det er ikke nødvendig å føre periodiseringene som et oppgjør mot en balansekonto dersom det er mulig å splitte en linje økonomisystemet slik at debet og kredit kommer på hver sin periode. Gjør man det kan man føre det samme beløpet inn og ut på samme konto, men med ulik periode, slik at resultatet per periode blir riktig. Det er også mulig å bruke en felles interimskonto (midlertidig) for alle motposter for periodiseringene. For året, og ved en regnskapsavslutning må det til balansen."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Avhengig av økonomisystemet og teknikken som brukes vil vi på en eller annen måte ha tilbakeført beløpene som tidligere var periodiseringer. Ved oppgjør 31. mars har vi derfor de opprinnelig beløpene. For enkelhets skyld vises ikke tilbakeføringene her."]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=(MIN($U:$U)+1),$F$8<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$8-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"I mars blir lisensen for programvaren betalt."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Ved oppgjør av husleie etter 1. kvartal har vi ikke noe utestående noen vei, så her inngår nå hele det betalte beløpet som en kostnad."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Ved oppgjør av programvarekontoen har vi nå betalt for 12 måneder, men 9 av de er nå betalt på forskudd. 90.000,- er derfor et tilgodehavende regnskapsmessig."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9,"Kostnaden så langt i året for programvare er 30.000,-. Nå ser vi har kostnadene på resultatkontoen stemmer med det virkelige og at vi har 9 måneder til gode med programvarelisens på balansen."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Avstemminger","index":10,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[20,1,20,4],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[63,20,68,20],[45,20,50,20],[27,20,32,20],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[2,1,2,14],[4,1,4,14],[30,1,35,14],[37,1,42,14],[15,21,20,28],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[10,1,10,4],[27,21,32,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28]]}
["Avstemminger",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Det er først når vi gjør avstemminger at vi virkelig forstår det geniale med regnskap og dobbelt bokholderi. I tillegg kan det vel sies at de som ikke forstår avstemmingenes betydning egentlig ikke har forstått seg på regnskap generelt. Det er i avstemmingene vi finner nøkkelen til et regnskap som stemmer og er riktig, forutsatt at vi har ført alt riktig på resultatkontiene underveis."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I dette eksempelet skal vi se på noen eksempler på sluttføringer i regnskapet og avstemme en og en balansekonto og se litt på hvilke konsekvenser avvik ved avstemmingen kan få. Merk at dette er eksempler og motpostene er ikke vist."]
[null,"Ved gjennomgang av et regnskap bør man først se at alt som er ført på en resultatkonto faktisk hører hjemme på kontoen. Deretter starter avstemmingen, og det gjøres for hver balansekonto. "]
[]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"Vi vet at varekostnaden er et resultat av alle kjøp og inngående og utgående beholdning. Ved en avstemming så må vi se at varelagerets verdi faktisk er den verdien som står i balansen. Skulle verdien av lageret i vårt tilfelle bare vært 20.000,-, ville varkostnaden vært 510.000,-. Vet vi at varelageret er rett verdsatt, så er også varekostnaden riktig (om alt annet også stemmer, selvfølgelig.) Varelageret avstemmes ved telling og verdivurdering (så er det mange regler for hva man har lov til mht. verdivurerdinger regnskapsmessig og skattemessig.)"]
[null,"Resultat"]
[null,{"$f":"IF($F$8<1,0,\"Varekost\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<1,0,IF($F$8=1,480000.1,480000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<4,0,IF($F$8=4,800000.1,800000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<4,0,\"Omsetning\")","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<2,0,\"Husleie\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<2,0,IF($F$8=2,120000.1,120000))","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<3,0,\"Diverse\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<3,0,IF($F$8=3,70000.1,70000))","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<5,0,\"Avskrivninger\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<5,0,IF($F$8=5,60000.1,60000))","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<6,0,\"Rentekost\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<6,0,IF($F$8=6,20000.1,20000))","v":0},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Husleien på balansekontoen er en periodisering som må avstemmes. Stemmer det at vi har betalt forskudd på husleie med 30.000,-? Skulle det være feil, og at vi ikke har betalt noe på forskudd i hele tatt, så skulle kostnaden vært tilsvarende høyere. Dette avstemmes ved å se på hvilke perioder de siste fakturane er betalt for, evt. annet tilgodehavende. Tilsvarende gjelder for alle periodiseringer."]
[]
[null,{"$f":"IF($F$8<7,0,\"Resultat\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<7,0,IF($F$8=7,50000.1,50000))","v":0}]
[]
[]
[null,"Balanse"]
[null,{"$f":"IF($F$8<6,0,\"Bank\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<6,0,IF($F$8=6,90000.1,90000))","v":0},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"Leverandørkontoen sier at vi skylder 10.000,- til leverandørene. Skulle det være sånn at det er et bilag vi ikke har ført, og at vi faktisk skylder leverandøren 20.000,-, skulle kostnaden også vært tilsvarende høyere. Dette kan avstemmes ved å kontakte leverandøren og høre hvor mye de har til gode hos oss. De tallene skal være like i forhold til alle kunder og leverandører. "]
[null,{"$f":"IF($F$8<2,0,\"Husleie\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<2,0,IF($F$8=2,30000.1,30000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<3,0,IF($F$8=3,10000.1,10000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<3,0,\"Leverandører\")","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<4,0,\"Kunder\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<4,0,IF($F$8=4,40000.1,40000))","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<1,0,\"Varer\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<1,0,IF($F$8=1,50000.1,50000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<7,0,IF($F$8=7,230000.1,230000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<7,0,\"IB EK\")","v":0}]
[null,{"$f":"IF($F$8<5,0,\"Maskin\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<5,0,IF($F$8=5,80000.1,80000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<7,0,IF($F$8=7,50000.1,50000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<7,0,\"årsresultat\")","v":0}]
[]
[null,{"$f":"IF($F$8<8,0,\"Sum\")","v":0},{"$f":"IF($F$8<8,0,IF($F$8=8,290000.1,290000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<8,0,IF($F$8=8,290000.1,290000))","v":0},{"$f":"IF($F$8<8,0,\"Sum\")","v":0},null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"På tilsvarende måte som for leverandører må også kundereskontroen avstemmes. Høyere eller lavere beløp som følge av bilag som ikke er ført vil føre til tilsvarende justering av resultatkontoen. Dette avstemmes også ved å rette en forespørsel til våre kunder (eller dens revisor) om hvor mye kunden skylder oss."]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=MIN($U:$U),$F$8<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$8,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I dette eksempelet skal vi se på noen eksempler på sluttføringer i regnskapet og avstemme en og en balansekonto og se litt på hvilke konsekvenser avvik ved avstemmingen kan få. Merk at dette er eksempler og motpostene er ikke vist."}]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Ved avstemming av eiendelene skal vi i prinsippet se at den gjenværende verdien er representativ. Vanligvis følges likevel fastlagte avskrivingsmønster slik at dette sjelden stemmer. I spesielle tilfeller kan det likevel være aktuelt å gjøre en nedskriving i tillegg til de ordinære avskrivingene. Sånn sett skal verdien på balansen være riktig og eventuelle nedskrivninger vil påvirke resultatkontoen. Avstemming gjøres ved en vurdering av eiendelens verdi."]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$8>=(MIN($U:$U)+1),$F$8<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$8-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Avstemming av bankkonti er kanskje det mest opplagte ved en regnskapsavslutning. Mye av nøkkelen til et riktig regnskap ligger i avstemte bankkonti, ettersom dette både angår kunder, leverandører og alle økonomiske transaksjoner over tid. Bankkonti avstemmes ved å se at bankutskriften stemmer med verdien på balansen. Man ler ofte av regnskapsfolk som leter etter ører og smådifferanser, men så lenge det finnes en differanse så er det feil i regnskapet og man vet ikke hvorvidt det skyldes få eller mange forhold."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Vi forutsetter nå at inngående egenkapital var 230.000,-. Og vi avslutter regnskapet ved å overføre årsresultatet fra resultat til balanse."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Den siste avstemmingen nå er å se at balansen stemmer. Gjør den det så er regnskapet konsistent, og antakelig stemmer det meste nå. Det kan selvsagt være vurderinger i periodiseringer som er feil og det kan være andre feil i regnskapet, men prinsippielt skal regnskapet nå være i orden."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Føring i økonomisystemer","index":11,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[75,20,80,20],[75,21,80,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[51,20,56,20],[51,21,56,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[2,1,2,14],[28,1,33,14],[35,1,40,14],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28]]}
["Føring i økonomisystemer",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Økonomisystemene har litt ulike teknikker for å føre bilag, men felles for alle er at det føres i en tabellform. Det vil si at vi ikke ser t-kontiene slik de er illustrert tidligere. Likevel er prinsippet det samme, og den grunnleggende forståelsen er nødvendig. "]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"I dette eksempelet skal vi se på 3 ulike måter å føre på i økonomisystemer. Hva som er mest fornuftig kan selvsagt diskuteres, og de ulike måtene vil antakelig oppfattes ulikt avhengig av hvilken virksomhet man driver."]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[]
[null,"Bilag","Tekst","Debet","Kredit","Beløp"]
[null,"10001","Kjøp","4100","1200","10000",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"I den første føringen ser vi en veldig enkel variant av føring, men dette er på mange måter utgangspunktet. Vi fører et enkelt kjøp og angir kontonummeret for debet og kredit. Dette går opp ved at debet og kredit er det samme beløpet."]
[null,"10002","Kjøp","6200",null,"8000"]
[null,"10002","Kjøp","6300",null,"6000"]
[null,"10002","Kjøp",null,"1200","14000"]
[]
[null,"Bilag","Tekst","Mva","Debet","Kredit","Beløp"]
[null,10001,"Kjøp",2,4100,52002,10000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,2,"I dette steget ser vi at det kjøpes to forskjellige ting som skal føres på to ulike konti. Betalingen er likevel felles. Det betyr at vi må splitte føringene på flere linjer. Dersom systemet ikke har en egen løsning for mva, må mva også splittes på denne måten for mva-pliktige. Systemet holder som regel orden på at debet og kredit blir like store innen man får gå videre."]
[null,10002,"Kjøp",1,6200,null,8000]
[null,null,null,2,6300,null,6000]
[null,null,null,null,null,52002,14000]
[]
[null,"Bilag","Tekst","Konto","Beløp"]
[null,10001,"Kjøp",4100,10000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"I dette eksempelet er den prinsippielle oppbyggingen lik den forrige, men mva er satt inn som en egen kolonne. Vi ser i dette eksempelet at vi har satt inn en femsifret kode i debet. Det er ment å være leverandørnummeret. Det forutsettes da at systemet forstår at et femsifret tall i denne kolonnen betyr at vi har å gjøre med en leverandør og at systemet selv fikser de bakenforliggende føringene."]
[null,10001,"Kjøp",1200,-10000]
[null,10002,"Kjøp",6200,8000]
[null,10002,"Kjøp",6300,6000]
[null,10002,"Kjøp",52002,-14000]
[]
[null,"Dette steg:",null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"På dette bilaget ser vi nå at det er brukt to forskjellige mva satser. Det er også valgt bevisst å ikke fylle inn bilagsnr og tekst for de påfølgende linjene. Et godt økonomisystem bør holde orden på linjene og ta med seg felles opplysninger fra den første linjen, evt. gi melding om hva som mangler osv."]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=MIN($U:$U),$F$6<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$6,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"I dette eksempelet skal vi se på 3 ulike måter å føre på i økonomisystemer. Hva som er mest fornuftig kan selvsagt diskuteres, og de ulike måtene vil antakelig oppfattes ulikt avhengig av hvilken virksomhet man driver."}]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"I dette eksempelet vises en løsning der beløpets fortegn angir debet eller kredit. Minusbeløp er kreditbeløp. Denne måten å løse bilagsregistreringen på virker i utgangspunktet tungvint fordi det blir veldig mange linjer, men for en som er god til å legge inn mange tall kan denne teknikken bli effektiv i spesielle tilfeller, spesielt dersom det er mange enkeltstående motposteringer og systemet har mulighet for å kopiere foregående linje osv. "]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=(MIN($U:$U)+1),$F$6<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$6-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Her ser vi på samme måten hvordan dette bilaget blir ført. Systemet holder også i disse tilfellene kontroll på at bilagene totalt sett får like stor debet og kredit."]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Flere dimensjoner","index":12,"n_rows":76,"n_cols":22,"rows_kept":76,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[51,20,56,20],[51,21,56,28],[75,20,80,20],[75,21,80,28],[57,20,62,20],[57,21,62,28],[63,20,68,20],[63,21,68,28],[69,20,74,20],[69,21,74,28],[33,20,38,20],[33,21,38,28],[39,20,44,20],[39,21,44,28],[45,20,50,20],[45,21,50,28],[2,1,2,14],[19,1,24,14],[26,1,31,14],[15,20,20,20],[15,21,20,28],[3,20,8,20],[3,21,8,28],[9,20,14,20],[9,21,14,28],[21,20,26,20],[21,21,26,28],[27,20,32,20],[27,21,32,28]]}
["Flere dimensjoner",null,null,null,null,null,null,null,null,null,"www.magnehansen.no"]
[]
[null,"Et økonomisystem skal dekke mange behov og mange av behovene løses ved å dele inn føringen i flere dimensjoner. Flere dimensjoner vil i første omgang bety flere kolonner i føringen. I neste omgang vil det bety at vi kan foreta uttrekk og finne informasjon på mange ulike måter. Det mest kjente er bruk av bilagsnummer, kontonummer, debet og kredit. Vi skal her se på noen eksempler på flere dimensjoner. I noen systemer fremstår også mva og kunde-/leverandørnr som egne dimensjoner."]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,0,"De ulike eksemplene vi skal se på er selvsagt bare tilfeldig valgt. Økonomisystemene har gjerne flere alternativer og man gjør noen valg før man setter i gang med registreringene. Man må gjerne over på de litt større systemene for å få mange dimensjoner, slik man for eksempel har innen det offentlige på mange områder. "]
[]
[null,null,null,null,"Steg:",0]
[]
[]
[null,"Bilag","Bilagsart","Tekst","Avdeling","Prosjekt","Debet","Kredit","Beløp"]
[null,10001,20,"Kjøp",333,112,2100,1200,10000,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,1,"I første eksempel ser vi noe som kan være typisk for en vanlig bedrift. De to typiske dimensjonene som er lagt til i dette tilfellet er avdeling og prosjekt. Det gjør det mulig å spore resultatet for enkelte avdelinger eller for enkelte prosjekter. Det kan også være aktuelt å bare spore kostnader, eller bare inntekter. Behovet varierer i forhold til informasjonen man har bruk for. Det er også lagt inn en kolonne for bilagsart. Dette gjør det mulig å skille mellom de ulike bilagsseriene. Det vil i tillegg være vanlig å ha med bilagsbuntnummeret. "]
[null,10002,20,"Kjøp",334,null,2100,null,15000]
[null,null,null,null,337,115,2100,null,20000]
[null,null,null,null,null,null,null,1200,35000]
[]
[null,"Bilag","Bilagsart","Dato","Periode","Art","Formål","Ansvar","mva","Prosjekt","Eiendel","Attestasjon"]
[null,10001,30,"2009-01-10",200801,1540,25500,655001,1,"FLYTT","AD99999","MH007",null,null,null,null,null,null,null,null,2,"Det første bilaget er kjøp på avdeling 333 og på prosjekt 112. Det vil være vanlig å kunne velge disse kodene i en rullegardinliste eller at navnet på avdeling/prosjekt vises i et nærliggende felt. "]
[null,10002,30,"2009-01-15",200801,1540,25510,655005,0,null,null,"MH007"]
[]
[null,"Dette steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=MIN($U:$U),$F$6<=MAX($U:$U)),VLOOKUP($F$6,$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":"De ulike eksemplene vi skal se på er selvsagt bare tilfeldig valgt. Økonomisystemene har gjerne flere alternativer og man gjør noen valg før man setter i gang med registreringene. Man må gjerne over på de litt større systemene for å få mange dimensjoner, slik man for eksempel har innen det offentlige på mange områder. "}]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,3,"Bilag 2 inneholder varer som skal fordeles på to avdelinger, og i avdeling 337 skal også utgiften føres på prosjekt 115. Avdelingene i denne sammenhengen kunne for eksempel vært produksjonsavdelingen og lageret. Bilaget stemmer i form av bankbilaget på kreditsiden på 35.000,-. Det er her fortusatt at økonomisystemet klarer å forstå hvilke opplysninger som skal kopieres mellom linjene, men det er ikke gitt at det fungerer i alle systemene. Systemene kan også ha funksjoner for å legge bilag inn på spesielle dimensjoner, slik at hele bunten havner f.eks. på en avdeling, eller at man forhåndsdefinerer et sett med opplysninger som automatisk blir med på alle linjene osv."]
[]
[]
[]
[null,"Forrige steg:"]
[null,{"$f":"IF(AND($F$6>=(MIN($U:$U)+1),$F$6<=(MAX($U:$U)+1)),VLOOKUP(($F$6-1),$U:$AC,2,FALSE),\"\")","v":""}]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,4,"I dette eksempelet er det satt inn en del dimensjoner som typisk kunne vært hentet fra offentlig sektor. De andre vanlige, som konto, beløp osv er her tatt bort. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,5,"Art er omtrent som konto, dvs. hva slags vare for eksempel som er kjøpt. Formålet er hvilken type oppgave midlene er brukt til å løse, mens ansvar er hvilken organisatorisk enhet som har brukt midlene. Mva koden knytter seg til en eventuell mva-kompensasjon. Eiendel kan f.eks. fange opp alle utgifter til et bygg eller en bil. Attestasjon sier oss hvem som har signert. Slik kan man utvide og utvide. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,6,"Det kan også være slik at systemet selv utvider senere oversikter på bakgrunn av grunnlagsdataene, f.eks. at ansvar kan splittes i flere organisatoriske nivåer senere (egen kolonne for avdeling, divisjon, sektor osv.) På samme måte kan år skilles ut av dato, bilagsart av et gitt bilagsnummer osv. For offentlig sektor kan også betalingstidpunktet generere egne dimensjoner for kontantregnskapet. Slik kan man i ettertid få omfattende tabeller med data fra regnskapet som senere kan brukes til å lage uttallige rapporter. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,7,"I slike omfattende økonomisystemer med mange dimensjoner er det naturlig å la noen være obligatoriske, slik at de alltid må fylles ut, mens andre er frivillige og brukes i de tilfellene det er aktuelt, for eksempel ved et prosjekt osv. "]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,8,"Slutt"]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,9]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,11]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,12]

{"sheet":"Begreper","index":13,"n_rows":32,"n_cols":2,"rows_kept":32,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
["Begreper","www.magnehansen.no"]
[]
["Listen er ikke ment å være uttømmende, men å ta med noen av begrepene som oftest skaper litt forvirring."]
[]
["Likviditet","Likviditeten uttrykker hvilken evne et selskap har til å betjene sine utbetalinger. Det er pengestrømmen og ikke resultatet som betyr noe. Lærebøkene har egne definisjoner for utregning av likviditeten. For bedriften selv er det viktig å se hvilke pengestrømmer man har over tid, og dermed kunne se om man alltid har nok tilgjengelig midler."]
["Soliditet","Soliditet uttrykkes ved å regne ut hvor stor andel egenkapitalen utgjør av totalkapitalen. Det sier noe om en virksomhets evne til å bære tap over lang tid. Lærebok-definisjonen kan derfor bli litt snever og kan variere litt fra bransje til bransje."]
["Rentabilitet","Rentabilitet uttrykker avkastningen av kapitalen som er investert i et selskap, og den beregnes enten for totalkapitalen eller egenkapitalen. Den kan gi en indikasjon på lønnsomhet, men er ikke noe absolutt tall. Som beslutningsgrunnlag egner den seg best der kapitalen kan flyttes og hvor investeringene er betydelige."]
["bilag","Et bilag er det dokumentet som dokumenterer tallene som er ført i regnskapet. Det finnes en rekke krav til hva et bilag skal inneholde og det finnes flere typer, som for eksempel inngående og utgående faktura, bankbilag, korreksjonsbilag osv."]
["bunt","En bunt er en samling av flere bilag som føres samtidig. Når en bunt er ført, har man ikke lov eller anledning til å korrigere direkte i føringene. Hver føring må i slike tilfeller føres tilbake med motsatt fortegn og så korrigeres med rett føring."]
["kreditnota","En kreditnota er bilagstypen som brukes når noen skal ha noe tilbake, som en erstatning for noe eller liknende. Det er med andre ord en faktura med motsatt fortegn regnskapsmessig."]
["bankbilag","Bankbilag er de bilagene som banken utsteder når en betaling har funnet sted, enten inn eller ut. Disse kjedes gjerne sammen med rett faktura, slik at reskontroen viser betalt og ubetalt."]
["saldobalanse","En saldobalanse viser alle konti i regnskapet og hva saldoen er på hver konto. Dette brukes gjerne som utgangspunktet for å avslutte et regnskap."]
["hovedbok","En hovedbok viser alle føringene for hver konto i regnskapet. Diverse varianter kan også vise andre dimensjoner fra regnskapet."]
["saldo","En saldo er differansen mellom debet og kredit på en konto. Denne tar da med seg inngående saldo og føringene underveis i perioden."]
["saldoattest","En saldoattest er en signert attest som bekrefter at en konto er avstemt og hvilket beløp saldoen utgjør."]
["krysse","Å krysse en betaling i regnskapet betyr å koble den sammen med tilhørende faktura(er) og/eller kreditnota(er). Andre begreper er kjeding, kobling osv."]
["selvkost","Selvkost er et begrep fra internregnskap og kalkyler som er verdien for alle kostnader lagt inn i et produkt. Da fordeles altså alle utgifter for bedriften på produktene, og hvert produkt må ta sin andel av alle felleskostnader. I prinsippet skal bedriften gå med null i resultat om alle varer selges til selvkost."]
["bidragskost","Bidragskost er et begrep fra internregnskap og kalkyler. Verdien inneholder alle kostnader som er direkte knyttet til produktet, dvs. den økningen bedriften får i kostnadene ved å produsere den ene enheten. Det kan være vanskelig å spore alle utgiftene direkte på den måten."]
["aktivitetsbasert kalkulasjon","Aktivitetsbasert kalkulasjon er en måte å kalkulere på der man tar hensyn til at kostnadene varierer med flere kostnadsdrivere enn antall enheter produsert, for eksempel antall omstillinger osv."]
["internregnskap","Internregnskap er det regnskapet bedriften bruker for å fatte sine beslutninger og få et riktig bilde av hva man taper og tjener penger på. Internregnskapet kan enten bygge på de samme regnskapsdataene som finansregnskapet eller man kan utarbeide egne oversikter basert på strukturen i kalkylene. Uansett bør disse avstemmes slik at man sikrer riktighet i begge regnskapene."]
["finansregnskap","Finansregnskap eller eksternregnskap er det regnskapet bedriften må føre etter lovgivningen. Dette skal være tilgjengelig for omverden, sendes til Brønnøysund osv. "]
["Budsjett","Noen blander begrepene budsjett og regnskap. Budsjettet er et bilde av en gitt regnskapssituasjon i forkant av perioden, dvs. at man ikke har de virkelige tallene ennå. Et budsjett kan være optimistisk, realistisk eller pessimistisk. Sistnevnte kan være sunt ved planlegging mht. risiko. Optimistiske budsjetter kan være hensiktsmessig mht. motivasjon av selgere osv. Det realistiske egner seg best til planlegging."]
["Prognose","En prognose er en kvalifisert vurdering av forventet resultat på grunnlag av den informasjonen vi har. Den kan ta utgangspunkt i et budsjett, eller tidligere perioders regnskap. Prognosenes utforming og betydning avhenger av bedriftens natur."]
["Driftsresultat","Driftsresultat er resultatet av inntekter og kostnader som knytter seg til driften av et selskap, dvs. før finansposter og skatt trekkes inn."]
["Resultat før skatt","Resultat før skatt er saldoen av alle inntekter og kostnader i et selskap, inkludert finansposter."]
["Årsresultat","Årsresultatet er resultatet for virksomheten etter at skattekostnaden er trukket fra."]
["Kontantregnskap","Kontantregnskap er en form for regnskap som brukes i offentlig sektor og i visse næringer. Det er betalingstidspunktet som avgjør hvilken periode utgiftene skal tilhøre. Det finnes altså ingen former for periodiseringer i regnskapet. Budsjettet kan være periodisert."]
["kostnad","En kostnad er forbruk av innsatsfaktorer målt i kroner. Det er derfor et uttrykk for verdien av innsatsfaktorene etter at periodiseringer av ulike slag er gjort."]
["utgift","En utgift er den forpliktelsen vi pådrar oss når vi bestiller varer og tjenester. Utgiften er altså knyttet til fakturaen."]
["utbetaling","En utbetaling er betalingen av utgifter. Betalingen kan finne sted på flere ulike tidspunkt."]
["Kassedagbok","kassedagbok er et gammelt uttrykk for den boken der regnskapet ble ført. Dette fremkommer i dag som rapporter i økonomisystemet."]
["Kontoplan","Er en oversikt over alle konti og hva som skal føres på hver av dem. Denne kan være spesifisert med tekst eller bare vise navnet på kontoen. Det er lurt å ha en spesifisert kontoplan slik at man sikrer at alle like bilag blir ført på samme måte."]